Университетът
Кръгла маса изследва делото и паметта за Апостола
![](https://unimedia.shu.bg/wp-content/uploads/2024/02/1708345746599-780x405.jpg)
България се прекланя пред паметта на Апостола на свободата. Днес се навършват 151 години от гибелта на Васил Левски. В цялата страна се поднасят венци и цветя пред паметниците му.
В Шуменския университет денят бе отбелязан с Кръгла маса на тема “Васил Левски – дело и памет”, в която се включиха преподаватели, докторанти, студенти и ученици от СУ “Сава Доброплодни”.
“В този свят на обществена аномия, в който живеем, в този разпад на ценности имаме все по-голяма нужда от хора като Апостола, които да ни дават надежда, които да ни събуждат духовно, за да можем да бъдем честни и достойни хора като него и бъдем свободни и да желаем тази свобода със силата, със която той я желае”, каза на форума ректора на Шуменския университет проф. д.н. Наталия Витанова.
Форумът бе открит от декана на Факултета по хуманитарни науки доц. Тодор Тодоров. Той описа инициативата като отражение на съвместната дейност на висшето образование в лицето на Шуменския университет (и съответно на ФХН) и средното образование – в лицето на СУ “Сава Доброплодни” с ръководител Светла Тодорова.
Модераторът на научния форум проф. д.и.н. Вера Бонева подчерта: “Той е притежавал склонноста да вярва абсолютно безкористно и да заразява с тази своя вяра своите съратници в идеята за възкръсване на България в пълна свобода”. И допълни: “Искам да фокусирам вниманието особено на младите хора, ако някой не е ходил до Стара Загора, до Търново, до Карлово, нека да отиде и да види тези места, защото не само думите са тези, които пазят паметта, но и музеите, паметниците, начинът, по който съответната общност пази паметта за личността. ”
“Образът на Левски е най-пълното съответствие с образа на Христос. Христос е най-висшата аксеологема за православния българин от 19 век. Включително и за днешния българин – независимо дали той е православен, атеист, протестант…”, заяви в своята лекция “Сакрализацията на националната идея и личността на Левски през 19 век” проф. д-р Страшимир Цанов, ръководител на Катедрата по история и теория на литературата. “Защо тази интенция е толкова важна? Българите през 19 век изживяват своята историческа съдба по модела на свещената съдба на богоизбрания народ от Библията”, каза още той.
Обект на дискусия станаха отдадеността на Левски на освободителното дело, стратегическия му блясък, непоколебимата вяра в свободата на българите, както и къде днес свършва патриотизмът и започва показният – този, който се проявява като кич и пошлост. А учениците се интересуваха защо историци смятат, че рождената му дата е различна (че е с три години по-късно от утвърдената 1837) и какво все още остава неразкрито за личността на Апостола.
Кръглата маса “Васил Левски – дело и памет” не просто отбелязва датата на смъртта на Апостола. Участниците представиха негови писания, кореспонденция и революционни стратегии, а семинарът даде поле за размисъл на учениците и студентите, които присъстваха, относно актуалността на принципите на Левски в съвременното българско общество.
В сърцето на българските образователни институции семинарите, посветени на паметта на националния герой Васил Левски, имат голямо значение. Тези форуми не просто отбелязват живота и наследството на Левски, но и служат като фар за вдъхновение за младежите, насърчавайки по-дълбоко разбиране на патриотизма и стремежа към свобода.
UniMedia